C. C. Postale. — Esce ogni mercoledi e venerdi — 18 Gennaio '928.
Posamezna številka 25 stotink.
Izhaja vsako sredo
in petek z jut raj.
Stane za celo leto 15 L
» » pol leta 8»
» » četrt leta 4 »
Za inozemstvo
celo leto lir 40.
Na naročila brez do
poslane naročnine se
ne more/no ozirati.
Odgoi'orni urednik:
Polde Kemperle.
Št 5
V Goricl v sredo 18. januarja 1928 tetoxi
Nefrankirana pisma se
ne sprejemajo. Oßlasi
se računajo po dogo*
voru in se plačajo v
naprej. — List izdaja
konsorcij »Gor. Stras
že«. — Tisk Katoliške
tiskarne v Gorici. Rh
va Piazzutta št. 18.
Uprava in uredniltvo:
ulica Mameli štev. 5.
(prej Scuole).
Teles, int. štev. 308.
Kako delajmo ?
Najvažrujša dolžnost
je livuleznost,
Cicero.
Sedaj ob zučetku leta mi nare;
kuje hvaiežnost, da se v imenu
»Goriške Straže« toplo zahvalim
vsem, hi so s svojim sodelovanjem
pri listu pomugali, da se je izpopoh
nil, razširil in postal ugledno in prU
znano glasilo primorskih Slovencev.
Ponavljam: hvala iskrena vsem,
prijatelji, kajti četudi se mogoče
osebno ne poznamo, nas veže ozka
vez istega mišljenja, istih tezenj in
istih svetlih ciljev.
Z naročevanjem lista in z nabira?
njem naročnikov se list brezdvoim
no širi in dviga njegov pomen, saj
s krogom naročnikov rase iudi tudi
njegova udama sila, se jači odmev
njegove besede. Še več pa stori za
list in njegovo veljavo oni, ki po;
stane njegov zvest in zanesljiv so:
trudnik, dopisnik. Če hoče biti list
raznolik in pester, če hoče zados--
titi vsem potrebam in id jam našega
ljudstva, mora imcti za najrazno?
vrstnejša vprašanja svoje sotrud*
nike. Saj veste! Uredniki so več ali
manj čisto navadni ljudje, ki so
mogoče sicer drgnili dolga leta hla?
če po šolskih klopeh, kojih modrost
je pa vseeno omejena samo nu go-
tove panoge znanja in vede. Caso*
pis pa mora pisati o vsem mogo-*
čem: o politiki in o kokošjereji, o
treznosti in o pijančevanju, o varč*
nosti in o radodamosti, mora prU
digati in klatiti dovtipe, se mora
spoznati v hlevih in v salonih, mora
pisati o molitvenikih in o pohujšljU
vih knjigah, se mora razumeti na
godbo in na razsajanje ponočnja*
kov, mora govohti o umetnosti in o
kidanju gnofa, razpravljati sme o
milijardiJi in razmisljati o pajčevi;
ni v žepu itd. v brezkončnost. Ni
ga skoro vpreišanja, s katerim bi se
list tupatam ne bavil. Ako hoče biti
v svojih podatkih točen in v resnici
poučen, mora skrbeti za čim širsi
krog dobrih, strokovno naobražc?
nih sotrudnikov. Ravnotako mora
imeti strumno četo dopisnikov, ki
ga zahigajo z vestmi z deželc in od
vsepovsod, kjer ima naročnike. Ako
ima list po načrtu razpleteno omre:
zje dopisnikov po svojem področju,
ako prinese včasih iz najoddalje:
nejših in najsamotnejsih kotov kako
novico, pot em se list gotovo raz;
širi, kajti vsi so na njega navezani,
vsi hočejo vedeti kaj in kako piše o
njihovih razmerah. Na ta način se
pa list širi, vdomačuje in pridobiva
na ugledu.
Sotrudniki in dopisniki so tedaj
največja opora, skoro bi rekel hrh-
tenica lisiu, zlasti in še posebej pa
iakega ljudskega glasila kakor je
»Goriška Straža«.
Pa se vzbudi včasi pomislek: saj
bi pisal, pa ne /nam, samo za iired?
nikov koš se pa tudi ne bom trudil!
Polagano, prijatelj! Res je, da je
človek, ki se redno ne bavi s pisa;
njem, v začetku nekoliko okoren in
neroden: misli nočejo v pravilne
stavke, pew noče teči. Dogaja se to
ne samo pri preprostem človeku,
temveč tudi pri naštudiranem go*
spodu. Treba pa je samo nekoliko
dobre volje in stvar ze gre. Sicer pa.
četudi se vrine kaka napaka. Saj
smo mi uredniki kakor nas poznafe
dobri in ljubeznivi ljudje. Mogoče,
da sem pa tja malo pogodrnjamo in
iudi udarimo, toda samo z besedo,
s svojimi sotrudniki in dopisniki pa
občujemo vedno samo v rokavicah,
seveda če se tudi ti napram nam dn
žijo predpisanih pravil.
Ali naj jih nekoliko ponovim?
Najbrže ne bo skodilo.
Tedaj:
Pišite, če je le količkaj mogoče s
črnilom in samo na eno stran!
S tern prihranite uredniku in stavcu
marsikako delo in pobožno željo.
Pišiie kratko in jedrnato, ker ob-
varujeie urednika pred marsikatero
pikro opazko in ker samo kratke in
jedrnate reči ljudje radi berejo!
Pišite točno in zgolj resnico ka*
kor da bi bili pri spovedi! Kakor
hitro ljudje opazijo, da so poročila
lista netočna ali celo lažnjiva, so
zgubili vse zaupanje v list in list je
obsojen. Kam pa lahko spravite
urednika, tega ne bom ponavljal.
Poročaj hitro, da ne bodo drugi
listi ivojega prehiteli in ga spravili v
glas zaspanca!
i Poročaj vse, kar se ti zdi po tvoji
uvidevnosti primerno, da zve tudi
širša javnost!
Izogibaj se vaških čenč in oseb*
nih napadov, akoprav prikritih, ker
jemljejo listu ugled in mu ustvarja;
jo nasprotnike!
Ne stori z dopisom svojemu bliž:
njemu nikoli krivice kot hi se je ti
ne želel.
Podpisi se vedno s polnim ime;
nom ali prideni naslov, ker brez
podpisa roma vse v koš. Če imaš
vzroke, dogovori se glede podpisa
z urednikom. Samo boj se ne, ker
urednik mold ko grob! Seveda, če
si pošten in ga ne skušaš opehariti.
Ne bodi zamerljiv, če urednik
črta ali popravlja, ker on ze ve, kaj
spada in kaj sme v lists
Dovolj bo naukov! Če se jih boc
mo držali v medsebojnem prizadd
vanju in prijateljstvu, bo »Straža«
še napredovala in se bo njena vet
Ijavnost še dvignila. To pa je naj*
! iskrenejša zelja nas vseh.
I Polde Kemperle.
Kaj se godi po svetu?
Balkansko vprašanje, oziroma
razmerjc med Italijo in Ju^oslavijo
je še vedno predmet splošne pozor*
nosti. Casopisi so prinesli vest, da
je ju&oslovanska vlada prosila Ita?
lijo, naj se za šest mesecev podaljša
odpovedni rok prijateljske poj»od*
be, ki sta jo obe dr/avi skenili 27.
januarja 1924. v Rimu. Ta po^odba
bi se morala lctos 27. januarja ali
obnoviti ali pa odpovedati. Korak
jugoslovanske vlade so povsod sma*
trali za začetek boljšanja odnoša*
jev. Potem so pa listi poroeali, da se
je rok po-daljsal, dru.ui so to zani*
kali, tako da elovek nikdar ni vedel,
pri eem je. Najbo'lj verjetno je še
mnenje beli4rajske.ua poroeevalca
milanskega »Corriere della Sera«.
Ta piše (12. januarja) o tern pred?
metu sledeee:
»Nekateri listi pišejo šc sedaj
kljub uradnemu zanikanju, da je od=
povedni ali obnovitveni rok kalij an;
ske r. ju.Uoslovanske prijatelj ske po«
i^odbe podaljšan. »Pravda« je tej
vesti pristavila, da so podaljšanje v
diplomatskih kro^ih smatrali za do*
kaz, da namcravata stranki nada*
ljevati s pogajanji, ki so vzporedna
s tistimi, ki so se menda že začela
v Pari zu med j»rofom Manzonijem
in Beaumarchaissem (novi francos*
ki poslanik v Rimu, ur.). »Samo*
uprava« je po zanikanju, ki je izšlo
iz zunanje^a ministrstva. objavila
isto vest, »Slovenec« je pa od svoje
strani pripomnil, da sc po^ajanja
nadaljujejo na slcdeei padlagi: Ju*
<4cslavija znhteva, naj se Italija ne
vtika v notranje zadeve Albanijc in
naj za to da ncka jamstva; Italija
zahteva potrdilo neptunskih kon*
vencij. Francija menda nastopa kot
posredovalka in se posebno zanima
za usodo jußoslovanskih manjšin v
Italiji.«
»Objavljamo tc vesti,« nadaljuje
»Corriere della Sera«, »samo zato,
da iili popolnoma zanikamo, ker
eisto nič ne od.qovarjajo resnici. Po*
navljamo, da do^ovor za podaljša*
nje še ni bil podpisan in da se po*
gajanj ne udeležuje noben nepriza*
det. Scdaj u're samo zato, da se do*
seže začasen sporazum. V splošnem
je treba reči, da sta Italija in Jugo?
slavija izrazili željo po zbližanju in
po resnieno iskrenih odnošajih.«
* * *
Medtem pa se tfodijo v Juj,Josla*
viji važne stvari, ki bodo močno
vplivale na notranjo politiko. Da
ministrskemu predsedniku Vukiee*
vieu včasih pona^ajajo radikalni
poslanci, ki pripadajo takozvanemu
Pašičevemu krilu, je itak znano in
ni posebno važno za nadaljni raz*
voj. Važnejše pa je razpoložcnje v
jugoslovunski demokratski stranki,
ki tvori močan del vladne koalicije.
Znano je, da sta v demokratski
stranki dve struji: Davidoviceva, ki
meri na razbitje sedan je vladne ko*
alicije in na ustvaritev velikega de*
mokratske.ua blcka v zvezi s Pribi*
čevičem, in Marinkovieeva, ki zas^o*
varja sedan jo vlado in njeno po*
litiko.
Med Marinkovičcvd in Davidovi*
eevo strujo je prišlo že do hudih
sporov. Znano je, da je Davidovie
cdstopil in da so potem sklenili neki
začasni kompromis, ki je to vpraša*
nje odstavil z dnevnega rcda do
kongresa demokratske stranke,
ki naj o zadevi končnovcljavno od*
loča. Od sklepa kongresa odvisi
usoda sedanjc vladne skupine.
Kongres jugoslovanske demokrat*
ske stranke se je otvoril v nedeljo
15. januarja v Beogradu. Na kon*
gres je dospelo 550 delegatov iz vseh
krajev države. Udeležuje se ga tudi
mnogo drugih pristašev stranke.
Umevno je, da vlada za kongres ve*
likansko zanimanje.
Zborovanje je otvoril predsed*
! nik stranke Davidovie, ki je takoj
I podal svoje poroeilo. Govoril je
dve uri. Povedal je, kakšen je no*
tranjepolitieni položaj: očrtal delo
stranke. Svoje poroeilo je zakljueil
| z besedami: »Devet meseecv traja
scdanja zveza demokratske in radi*
kalnc stranke. Naše žrtve so v teh
mesecih postale neznosne. Naši
zavezniki v vladi nam ovirajo iz*
vrševanje našega programa. To ško*
duje demokraciji in državi. Dobro
bi bilo, ako se zopet spomnimo na
predlog o ustanovitvi demokrat*
i skega bloka. Mi takrat bloka nismo
^ sprejeli in nc odklonili. To vpraša*
nje je še danes odprto. Moje nine*
nje pa je, da jc bolje, ako mesto
bloka ustanovimo enotno veliko de*
mokratsko stranko. Prepričan sem,
da mi bo kongres potrdil.«
S temi zadnjimi besedami ie po*
udaril, da še ni opustil misli na
zlom sedan ie vladne koalicije. Raz*
prava o poročilu je bila pridržana
za konec.
Poročilo o zunanji politiki.
Nato je podal svoje poroeilo mi*
nister za zunanie zadeve dr. Ma*
rinkovic. Marinkovieevi govori so
vedno važni, kajti Marinkovie go*
vori bolj poredkoma. Kad_p.r pa go*
vori, pove temeljito. To pot je za*
govarial vodilno naeclo svoie poli*
tike, ki se glasi: Balkan balkanskim
narodom. Rekel ie: »Srbija in po*
tern Jugoslavia a sta se borili za to
naeelo tudi takrat, kadar so drugi
narodi delovali proti njemu. Srbija
se ni nikdar bojevala proti drugim
balkanskim narodom s pomoejo
vnanjih držav. Jugoslavia a ne stre*
mi za. tern, da ustanovi nadvlado.
Jugoslavia hoee samo sodelovanje
vseh balkanskih narodov za svobo*
do Balkana. To svobodo bo Jugo*
slavija branila tudi, ako io bodo
drugi balkanski narodi hotcli iz sa*
moliubnih namenov izpodkopati.
Odgovoren politik nekega bal*
kanskega naroda (Marinkovie meni
s tern grškega zunanjega ministra
Mihalakopulosa, ur.) ie pred krat*
kim obdolžil Jugoslaviio, da skriva
za nacelom »Balkan balkanskim na*
rodom« stremlienie po nadvladi.
Isti politik ie omenil. da so bili vsi,
ki so hoteli ustaliti na Balkanu nad*
vlado, poraženi. Tak oeitek nc za*
dene Jugoslavije, koie zunania po*
litika ie odkrita in poštena. Vcč*
krat povdariajo, da nimajo vsi bal*
kanski narodi istih koristi. To je
napačno. Naša politika nasproti
nošim sosedom ie dalckovidna, pri*
srčna in bratska. Takšna politika ni
vedno lahka, toda mi nočemo, da bi
na nas padla krivda: ako ne bo pri*
šlo do sporazuma med balkanskimi
narodi in ako bo na Balkanu zopet
tekla kri.«
Položaj v Macedoniji.
V zaključku svojega govora se
ie Marinkovie dotaknil položaja v
srbski Maeedoniji. »Trdijo, da je
Jugoslavija šibka,« je rekel, »ker je
csamljena. To ni res. Vecina omika*
nih narodov je na njeni strani, kaj*
ti ti narodi se bojujeio za mir in
red. Revolucionarni macedonski
odbor hoče vsiliti tako zvano ma*
cedonsko vprašanje z umori in a*
tentati. Ako bi se to posreeilo, bi
pomenilo propad sedaniega reda.
Minili so easi. ko so politiena vpra*
šanja reševali s sunki z bodalom ali
z revolverji, kajti bodalu in revol*
verju slcdijo kmalu strojne puške
in topovi. To naj si zapomniio na
vsem Balkanu. Koneaio naj že en*
krat blesti o osamljenju Jugoslavi*
ie. Ako bomo prišli tako dalee —
mi tcga ne želimo — da bo zunanji
položaj posamcznih balkanskih dr*
žav moral prestati na preizkus, po*
tern bodo neki liudie lahko ugoto*
vili, kako zelo so sc motili.i
Glasovanje,
Kongres je prvi dan sprejel pred*
log, naj se da Davidovicu polna
moe za nadaljevanie politike stran*
ke. Ako se bo Davidovie tega po-*
oblastila poslužil, utegnemo doži*
veti še važne do^odke.
Stran 2.
»GORIŠKA STRATA«
O&no v svet
Vseameriška konferenca.
Predsednik Združenih držav Co?
olidge jc v ponedeljek 16. januarja
otvoril tretjo konfcrenco vseh ame*
riških drzav. Konferenca se vrši v
Havani na otoku Kuba.
Sovjeti dovoljuje nemške liste.
Berlinska »Germania« poroča iz
Revala, da je sovjetska vlada dovo*
lila izdajanje nekomunističncga
dnevnika v nemškem jeziku. Izda?
jatclj in urednik pa bosta morala
biti lojalna nasproti sovjetski drža?
vi in bosta morala biti v zapadni
Evropi biti na dobrem glasu. Imena
še niso znana.
Ruska opozicija.
Trocki, Rakovski in Radek, ki so
bili prognani v Sibirijo, so šc vedno
v Moskvi. Stalin se z njimi pogaja.
Dovolil jim je, da sami izberejo
kraj prognanstva.
Nemški vojni minister odstopil.
Nemški vojni minister Gessler je
odstopil. Vzroki niso znani. Od?
stop utegne zbuditi velik odmev.
Gessler «ie bil vojni minister od 1.
1920., torej skoraj polnih osem let.
Kelloggov odgovor Briandu.
Ameriski zunanji minister Kel*
logg je odgovoril ha Briandovo pi-
smo o jamstvu za svetovni mir. Od*
govor odklanja znana dva Briando*
va predloga, o katerih smo že go*
vorili.
Razmerje med Poljsko in Litavsko
se je zadnje ease nepričakovano ne?
koliko izboljšalo. Poljska vlada je
povabila litavsko vlado h konferen?
ei, ki naj bi se vršila v Rigi. Zdi se,
da bo Litva sprejela poljsko vabilo.
Novi francoski poslanih
v Rimu Beaumarchais je dospel na
svoje mesto.
Carinska zveza med Albanijo
in Italijo.
Med Italijo in Albanijo se bo naj;
brž sklenila carinska zveza, ki bo še
veejega pomena kot tiranski po?
godbi. Skader bo postal veliko pri?
stanišče.
Konkordat med Vatikanom
in Albanijo.
Vatikan in albanska vlada sta se
pogajale za sklenitev konkordata.
Zedinila sta se že v glavnih toekah.
Treba še doloeiti podrobnosti, kar
pa ne bo delalo težav.
DNEVNE VE5TI
Vinko Vodopivec — petdesetletnik.
Priljubljcni in plodoviti naš skla?
datelj g. Vinko Vodopivec, ki je
dobro znan tudi v domači italijan?
ski javnosti, je praznoval zadnji
ponedeljek 16. t. m. petdesetletnico
svojega življenja. Obhajal je svoj
Abrahamov dan tiho in skromno v
dragem kromberškcm zatišju. Od*
ličnemu kulturnemu dclavcu želi?
mo šc mnogo zdravih let posveče?
nih blagoslovljcnemu delu! Vivat,
crescat, floreat!
Naročnikom,
ki dobivajo »Gor. Stražo« potom
poštnega urada v Ronkah (Ronchi)
sporočamo, da smo dobili celotna
zavitka s 3. in 4. številko nazaj. Po?
sredovali smo, da se take razdraž?
ljivc samovoljnosti odpravijo. Ome*
njene številke bomo doposlali nak?
nadno. Toliko v znanjc in opra?
vičbo, da nas ne zadeva nobena
krivda.
Dekletom, gospodinjam!
Koncem meseca bo izšel »Naš'
čolnič«, ki sc je v družinah udoma?
eil in priljubil. Poleg lepe vsebine bo
prinašal mesečno k r o j n o p r i*
1 o g o za tiste naročnice, ki jo bodo
pismeno naročile pri upravi. S tem
je uprava izpolnila neštcto prošenj,
ki so nam jih pošiljala glede krojnc
priloge naša deklcta.
Vsaka krojna priloga stane me?
seeno 2 liri. Ako pa naroeite celo?
letno vseh 12 prilog, bo stalo le 10
lir — torej obenem z listom 20 Hr.
Pohitite in naročitc se takoj, ker
bomo vzorce tiskali le v omejenem
številu. Naročila pošljite: Upravi
»Čolniča«, Via Mameli 5, Gorica.
Smrt.
Zadnji pe_tek je umrl v Gorici v
starosti 67 let g. Martin Bratuž.
družinski glavar ene izmed znanih
Bratuževih družin. Bolchal je dalje
easa. Izučil se [c usnjarstva in je
imcl svoj čas tudi trgovino z usnjem
v našem mestu. Bil je till, zaveden
Slovcnec in globoko veren. Za svo?
jo družino je zvesto skrbel in jo je
dobro vzgojil. Pokoj njegovi ple*
meniti duši, družini in sorodnikom
pa odkrito sožalje.
Prepovedani listi.
Jugoslovanska vlada je prepove*
dala širjenje italijanskih listov »II
Piccolo deila Sera«, »Le ultime no-
tizie«, »II Giornale d'Italia«, »II La*
voro d'Italia«, »II Popolo d'Italia«,
»II Secolo«, ker pisejo proti Jugo*
slaviji.
Sprememba imen.
Goriški tiskarnar Juch, ki jc nc?
kaj časa tiskal tudi našo »Stražo,
je spremenil svoje ime v Jucchi.
Mlinarjem.
Kdor hoče še izvrševati mlinar?
sko obrt v bodoenosti, moTa imeti
posebno licenco, ki jo izdaja »As*
sociazione nazionale per la preven-
zione dct
cij in društev, kmctjc, obrtniki, poslanci in
pač vsakdo, kdor jc imel do njega kako proš^-
njo ali potrebo. Vsakogar je z vso prijazno*
stjo in postrcžljivostjo sprejel, najraje pa
dijake in preproste delavske ljudi. Nihče se
ga ni bal, vsakdo je sei ob vsaki uri z vc?
seljem in zaupanjem h njemu. Sprejemal je
tudi med kosilom in večerjo. — Tak je bil
že od mladih nog. Sošolcc župnik Hladnik
pravi o njem: »Krek se je ločil od drugih di*
jakov, ki dostikrat prezirljivo gledajo na
mlajše letnike. tudi v tem, da ste ga kot višje*
gimnazijea vedno lahko videli v družbi ka*
kega malčka iz I. ali II. razreda. Krek sploh
ni nikdar kazal najmanjšega nagnenja, da bi
se povzdigoval nad one, ki so bili kakorkoli
družabno nižji od njega.« In Jancz Tavčar,
tovarniški delavec na Jesenicah, ki je v mladih
lctih vedno zahajal z drugimi dečki vred v
družbo mladega dijaka Kreka, pravi: »Krek
je bil vseskozi jako živ in vcscl dijak. Kadar
jc bil na počitnicah, je obhodil vse selške
hribe. Vedno mu je gledala kaka knjiga iz
žepa in odkoder je prišel, jc imel v gumbnici
ali za klobukom cvetico. Veliko je zahajal
med vaške fante in se rad pogovarjal z njimi.
Če so kurili kres ali streljali ob žegnanju, ni
Kreka nikdar manjkalo med njimi.« Njcgov
župnik, sedaj ljubljanski kanonik zlatomašnik
Janez Sušnik pripovedujc: »Bil je ob mojem
prihodu v Selce v V. gimnazijskem razredu.
Že takrat je imel do ljudi veliko privlačno
moč. Večkrat sem ga opazoval, kako je sedcl
— dostikrat s pipo v ustih — pod domačo hišo
v družbi vaških dečkov * fantov, ki jih je vse
zabaval.«
Krek je bil vse življenje pravi demokrat
in ljubitelj preprostega ljudstva. Z gospodo
se je družil le v kolikor je bil v to prisiljen.
Visoke gospode in pa takih, ki so sc povzdi*
govali nad druge, bodi z denarjem ali s svojo
puhlo domišljavostjo, pa sploh ni maral. Ogi»
bal se jih je. Najbolj pa je sovražil ljudske
oderuhe in ncznačajneže. Pri njem je prevla*
devalo sree. Po dobrem sreu je vse sodil. Ne?
usmiljenih ljudi ni mogcl.
Zgodilo se je, da je šel nekoč v dežju, blatu
in truden po cesti. Nedaleč za njim je komaj
stopal ubog star berač. Zdaj pa zdaj je po?
stajal in počival po obcestnih kamnih, milj?
nikih. Po cesti pridrdra voz nekega bogatcga
Krekovega znanca. Dospe do beraea in ta milo
prosi voznika, naj ga prcpelje do bližnje vasi.
A voznik ga ni hotel — oni je bil pač berač in
uinazan. Ko pa doteče Kreka, ustavi brž voz,
prcvljudno ga pozdravi in povabi k sebi. Krek
ga pa zanieljivo zavrne: »Če je oni siromak
preumazan za tvoj voz, sem jaz tudi!« in gre
dalje svojo pot v dežju, ne menee se zanj.
Opomnim, da Krek ni rabil in ni imel dež*
ni-ka vse življenje nikdar, ure pa tudi ne.
Obleko je nosil zlasti v mlajših letih le boj
ponošeno, perilo iz domačega platna, klobuk
lcta in leta isti, čevlje pa —¦ nizke škornjc. Tak
je hodil tudi na Dunaj v državni zbor. Sele te?
kom let se je sicer prcprosti a fini sestri Cilki
posreeilo ga malo olikati.
V Bovec se je s Trbiža 1. 1901. pripeljal 6
ur dalec na vozu moke. Ves je bil bel od
moke, pa še hlače si je ob verigi strgal. Za?
šili smo mu jih po noči, ko je šel spat, — saj
čez dan jih je zakrivala suknja.
(Dalje.)
>GOR1ŠKA STRAŽA«
Stran 3.
lz širohego sveta.
Lepo gospodarstvo.
V Rumuniji se je izvršila tatvina,
ki nima primere. Ukradli so ladjo
driavneßa brodovja. Neki Antip?
pos, v Romuniji idobro znani po?
sestnik ladij, je naprosil mornarico
v Braili, naj mu posodi za nekaj ča=-
sa neko vlačilno ladjo. Kcr so ga
poznali, so mu ugodili. Antippos pa
je dal ladjo prebarvati in nato jo je
prodal neki tfrški parobrodni druz?
bi. Črez 10 mesecev je mornarica
opazila, da ladja manjka. Antippos
pa je izginil. Sedaj tfa išče policija.
Mednarodna sleparija.
Francosko finančno ministrstvo
je odkrilo veliko goljufijo. Stvar je
bila taka. Nemčija plačuje Franciji
vojno odškodnino tudi v natura?
lijah. Nekateri francoski in nemški
industrijalci pa so se domenili, da
bodo Ncmci manjše količinc blatfa
pošiljali prcko mcje, kot bo to v
računih pisano. Vlada pa je morala
plačati količino, ki je bila označe?
na. Razlikc so bile zelo vclikc. Do?
bičck so si med seboj pošteno raz?
delili. Prigoljufane svote znašajo,
pravijo, več sto milijonov.
Izpovedbe zaprtega ogleduha.
Čehoslovaška policija v Bratisla?
vi je zaprla madjarskeßa oßleduha
Vattaya, ki je povedal zelo zajem?
ljive stvari o oboroževanju Ogrskc.
Rekel je, da je pod tremi leti pri?
spei na Ogrsko vlak, poln orožja,
cigar tovor pa ie bil označen kot
»sadeži v stročju« Vlak je bil na?
menjen v Kumunijo, pa je obtičal
na Ogrskem. V okolici Blatnega
potoka, blizu čekoslovaške meje, so
velikanska podzemljska skladišča
orožja in streliva. Tik ob cesti, ki
pelje v Lipotmezö ie votlina, v ka?
teri so štirie oklopni avtomobili. V
pristanišču Altofena leži stara, le?
sena, obrabljena lad ja. Ako bi kdo
odstranil Ie eno desko, bi opazil
popolnoma nov vojni monitor.
Vattay je rekel, da ve še mnogo
takih podrobnosti.
Nesreča na morju.
Italijanska tovarna ladja »Cado?
re« je blizu Lizbone zadela na čer
in se potopila. En mornar je utonil,
dru^i so se rešili. Ladja je vozila
premo^.
Izrabljanje odpadkov Rima.
Na deželi izrabiio popolnoma
vse odpadke, pa naj si bodo to o>
stanki iz kuhinje, smeti ali straniš?
čni odpadki. Težja je rcšitev te#a
vprašanja pri mestih, kjer končajo
vsi odpadki navadno v rekah, Ie
redkok je jih kmetijsko izrabijo.
Odpadki Trsta končajo v morju,
odpadki Rima pa v reki Tiberi. Inž.
Mario Cerruti je pred kratkim na=
pravil načrt, kako bi te odpadke
dobro izrabili in po njegovem načr?
tu bi lahko izdatno gnojili 27 tisoč
ha (80.000 njiv) samo z odpadki Ri?
ma. Izračunano je, da bi na ta način
dobili od odpadkov letno okoli 15
miljonov lir, celotno vrednost od?
padkv Rima pa računajo na letnih
40 milijonov Hr.
| Tudi odpadki mesta Dunaja kon?
čajo brez koristi. Zanimivo je, da
je od velikih svetovnih mest naj?
prej Moskva rešila vprašanje od?
padkov in je v ta namen že pred
vojno najela velika zemljišča, ki so
zalaj4ala mesto Moskvo z izbornim
ohrovtom (vrzotami) in pa tudi z
I drugo zclenjavo.
Kai je ooveqa na deželi?
Idersko.
Lanska letina je bila pri nas sred?
nja. krompirja in trave je bilo pre?
cej, turšice pa komaj polovica na?
vadnc letine. Žita sejemo pri nas
mak), repe pa ni bilo nič, kcr nas je
sredi avgusta obiskala toča in nam
prcccj oklestila. — Diva so sedaj
pri nas po 7.50 L za kvintal, težka
teleta po 5 lir kg mrtve teže, pra?
šiči po 6 lir in še kaj črez.
Komen.
Obveščamo našo javnost, da se
je tukajsnji trgovec Vittorio Sivitz
z uradnim dovoljenjem prekrstil v
g. Sivilotto.
Cerovo.
Dne 8. t. m. je umrl 92?letni po*
sestnik Andre j Klanjšček. Bil je
najstarejši v vsem našem župan-
stvu, stara briska korenina, mož
globoko veren vse življenje, tako
da je večkrat rekel, da sc ne boji
smrti. Po 3*dnevnem trpljenju je v
Gospodu zaspal. Njegov pogreb je
pokazal in izpričal, kako je bil med
občinarji spoštovan. Cerkv. pevski
zbor mu je zapcl tri žalostinke. Naj
v miru poeiva! Ostalemu vnuku
iskreno sožalje!
Št. Maver pri Gorici.
V četrtek dne 12. t. m. proti ve?
čeru je šla naša soseda Doljak Roža
nabirat drva na Sabotin. Pri nabi*
ranju se je spotaknila tako, da je
padla. Pri padcu se je pa nekaj uda?
rila v desno nogo. Nič hudega slu?
teča je odšla domov in po navadi
spat. Po no'ci pa ji je začelo priha*
jati vedno bolj slabo, tako da se je
proti jutru popolnoma onesvestila.
Po hitri domaei pomoči je prišla
zopet k zavesti. Poklican je bil hitro
Zeleni križ, ki jo je odpeljal v go?
riško bolnišnico. Po preiskavi je
zdravnik ugotovil, da ima v nogi
preccj vdik košček lesa, ki ga ji je
potem izvlekel iz noge. Zasadil se
ji je pri padcu v nogo tako globoko,
da ga doma ni bilo opaziti. Ker je
družinska mati, ji tembolj želimo
skorajšnjega ozdravljenja.
Vrtojba.
V dopisu iz Vrtojbe z dne 11. t.
m. se je vrinila neljuba pomota.
Mladi organist sc nc imenuje Stan?
ko Stanič, temveč Stanko Lasič.
Toliko v blagohotno znanje.
Ozeljan — Sv, Mihael.
Na novega leta dan in naslcdnjo
nedcljo sem moral po opravkih v
Ozeljan. Ustavil sem se pri neki hi?
ši, misleč da je gostilna, da bom pil
običajni četrt. Toda moral sem na?
daljevati svojo pot. ne da bi si žcjo
| pogasil, kajti to je bila le zasebna
| hiša, v kateri se je vršil pies. Res,
j žalostno je gledati, kako ta mladcž
plešc, si tako zdravje kvari in de?
nar zapravlja brez brige za bodoč?
j nost. Menda bi pa tudi starši lahko
! bolj pazili, zlasti na svoje nedorasle
| hčere, da hi sc nc udeleževale raznih
: zakotnih plesov. — Glede dopisa
i od Sv. Mihacla v »G. Straži« z dne
! 4. t. m. moram povedati, da je pri?
! pomogel v toliko, da so tisti fantiči
že koj naslednjo soboto ustanovili
godbeni krožck z inštrumenti do?
mačega izdelka, s katerimi so po?
zno v noč zabavali občinstvo. Res,
malokje tako hitri naprcdek.
Sv. Lucija in okolica.
V preteklem letu jc bilo v naši
župniji rojenih 32 otrok, in sicer 16
dečkov in 16 deklic. Umrlo je 20
oseb. Pri ženitvi smo bili zclo prid?
ni, saj smo imeli kar 3 poroke. —
Na Silvestrovo so nas osrečili s tre?
mi plesi. Knega smo imeli pri Sv. Lu?
ciji, drugega v Drobočniku in tretjc?
ga v Bači. Pravijo, da je bil menda
tudi v Modreju. Za 24. t. m. se nam
zopet obeta pies pri Sv. Luciji. Kaj
je dolžnost zavednih fantov in de?
klet, nc bomo poscbej poudarjali.
— Na dan novega leta je umrl v
starosti 61. let Gasper Valcntinčič
iz Kozmerice. Bil je zaveden narod?
njak in skrben očc svoji dru/ini. N.
p. v m.! Ostalim naše sožalje. —
Na praznik sv. Treh kraljev so
imeli otroci božičnico, pri kateri je
bilo' nekaj revnih otrok obdarova?
nih.
Lokovec nad Kanalom.
Našo občino so sedaj priključili
k Cepovanu. Težko se bodo marsi?
kateri prilagodili temu, posebno ti?
sti, ki so bolj oddaljeni. — Vecerno
šolo za italijanščino imamo tudi le?
tos, toda le v Dol. Lokovcu. Po?
učuje slovenski učitelj g. Vendra*
min. Razglašcno je bilo, da bo ve?
černa sola tudi v Sred. Lokovcu,
kakor je bila lani, toda lctos menda
ni bilo nič priglašenccv, zato se ni
otvorila. — Da bi bil »popotnik«, ki
je zadnjič v »Straži« nckaj poročal
o naši cerkvi prišel k nam o praz?
nikih, bi bil v naši ccrkvi opazil
poleg prta in novega tapeta tudi nov
zbor. Stari zbor, ki je za naše raz?
mere že precej dobro nastopal, je
nenadoma prenehal. O vzrokih te?
ga sc je preccj govorilo, toda o tern
ne grc, da bi tu razpravljali. Gotovo
je pa, da se z raznim rovarenjem
in razprtijami močno škoduje pra?
vemu uspehu. — Gospodarska beda
se tudi pri nas čimdaljc bolj množi.
Mnogi si morajo iskati zaslužka po
raznih nevarnih delih v tujini, da
morejo vzdrževati svoje revne dru?
zinc. Kljub vsemu temu so pa naše
gostilne šc vedno dobro obiskane.
Kdaj sc bomo zavedli?
Idrijske novice.
Pogrebno društvo sv. Jožefa v
Idriji sklicuje svoj redni letni občni
zbor dne 22. Jan. 1928 ob 9. uri do?
poldne v dvorani »Hotela Didič« s
sledečim dnevnim rcdom: 1. Po?
zdrav predsednika; 2. Čitanje zapis«
nika zadnjega obenega zbora; 3. Po?
ročilo tajnika; 4. Poročilo blagaj?
nika; 5. Poročilo rcvizorjev; 6. Vo?
litev predsednika; 7. Volitev 6 od?
bornikov; 8. Volitev 3 revizorjev;
9. Slučajnosti. V slučaju, da ni ob
določcni uri zbrario zadostno štc?
vilo članov, sc bo pol ure poznejc
vršil drugi obeni zbor, ki bo sklep?
čcn ne glede na število navzočih
članov. — Člani, ki se zanimate za
prospeh tcga tako potrebnega dru.št?
va, udcležite se polnoštcvilno ob?
čnega zbora. Odbor.
Pozdraui naših izseljencev.
Aumetz (Francija).
Skoro iz vseh delov sveta pošilja?
jo naši izseljenci voščila in pozdra?
vc v naši priljubljcni »Goriški
Straži«, zato upamo, da bo g. urcd*
nik dal majhen kotičck tudi nam
slovenskim delavccm, ki smo tukaj
v daljni Franciji, v bogati deželi
Alzaciji ? Lotaringiji.
Ni je skoraj vasi na Primorskem,
da ne bi bil eden ali pa še več mo?
žakov ali fantov zaposlcnih v teh
krajih. Posebno številno so zasto?
pana Brda, tolminski in idrijski
okraji. Prava slovcnska kolonija sc
pa nahaja ravno tukaj v Aumetz?u,
kjcr jc vedno vcč sto Slovcncev za?
poslenih, in sicer iz različnih krajev
našc domovine, zato po pravici
imenujejo Aumetz — slovcnsko re?
publiko.
Na Miklavžev večcr smo prazno?
vali krst našcga mladcga, na novo
ustanovljenega tamburaškega društ*
va »Triglav«. Ob nabito polni dvo?
rani smo pričakovali prihod sloven?
skega sv. Miklavža, ki jc po svojih
močeh obdaroval naše male in ve?
like, pridne in tudi ncpridnc. prve
s kolači in sladkorjem, a drugc z
leskovko. Po odhodu sv. Miklavža
pa jc pričel udarjati mladi tambu«
raški zbor na svoje nove lepo okra*
šenc tamburicc. Sprvega je šlo se*
veda nckoliko okretno in ncrodno
ter je nekam plaho in nerazločno
doncla struna, a poznejc, ko je za?
gorela vescla kri po žilah, je trda
roka kar sama od sebc drsela po
strunah in je vesela slovcnska pc?
sem donela venkaj v tcmno noč. Ob
lepih zvokih godbe ter ob polni ku?
pici svežega piva se jc razvila lepa
in mirna domača zabava.
Na sveti dan ter v nedcljo dne 8.
januarja je priredila tukajšnja do«
mača šolska in odrasla mladina dva
Icpa dramatična veeera, pri katerih
sta sodelovala tudi dva naša mlada
človcka, in sicer atlet Franc Spole?
nak ter gospodična Anica Subelj.
Oba sta lepo dovršila svoje naloge.
Na željo čč. šolskih scstcr so tudi
naši tamburaši sodelovali pri obeh
prireditvah ter so med odmorom
prav'krepko udarjali. Posebno gin.?
ljivo jc bilo slišati, ko so na koncu
vsake prireditve zaigrali: Sveta noč,
blažena noč ...
rrukajšnji g. župnik se nam je iav*
no v navzočnosti mnogobrojnega
občinstva v francoskem in nem?
škem jeziku prav toplo zahvalil za
našo soudeležbo; pohvalil je vse
Slovence na splošnem ter je izrazil
željo, — ako bi bilo mogoče — da
bi se naši tamburaši združili s tu?
kajšnjim ccrkvenim pevskim zbo*
rom ter sodelovali z njim vsaj ob
velikih praznikih. Tako smo te.
praznikc prav lepo preživieli ter si
želimo šc obilno takih dni.
Pošiljamo prav prisrčnc pozdra?
ve vsem našim domačim, posebno
pa vsem čitateljem »Cior. Stražc«.
Cenčič Al., Scdlo; Strnad Fr., Go*
dovič; Košuta Adolf, Sv. Križ; Ba?
tič Vik., Vitovlje; Strukclj Vik.,
Voice; Raholin Jož., Čiginj; Lazar
Ant., Sedlo; Šubelj Fr., Šubelj Ana,
Šubclj Bog., Spolenak Leopolda,
Truglas Avg., Truglas Pavlina.
Tržne cene
dnc 17. januarja 1928.
Česnik kg L 1—1.20; sveže zelje
L 0.60—0.70; kislo zelje L 1.60; cve?
tača L 1.40—1.60; čebula L 1—1.20;
fižol navaden L 1.80; fižol kosL3;
salata indivija L 2.60—3; krompir
L 0.60—0.70; sladka rcpa L 0.20 do
0.30; kisla repa L 1; zelcni radič L
1.60—2; rdeči radič L 2.20—3.40;
špinača L 1—1.20; zelcna L 1.40 do
1.60; motovilcc L 1.40—2; vrzote L
0.40—0.50; pomaranče L 1.40—2;
suhc fige L 1.80—2.20; limoni kos
L 0.15—0.20; jabolka kg L 1.80 do
4.80; orehi L 3.60^; lešniki L 6.50
do 7; hruške L 2—4.60; suhc češplje
L 3—4.60; svcže maslo L 16; presno
maslo L 18; mleko liter L 1; sladka
smctana kg L 12; med v satovju L
' 10; skuta L 4; jajca kos L 0.6O?0.70.
Ortopedični zavod A. ZECCHI
TURIN - Via Roma 31 I. iiadsir. - TURIN
Aparat Zecchi prepričuje napredovanje
KiLA ~~m
Ozdravljenec v Trstu:
Bolan sem bil na kili že več let in sem le obupal. Poskusil
sem različne pasove, a nisem dosegel nikakega uspeha. Po sreči
sem inogel posknsiti posebni aparat Zecchi, ki mi je povrnil
prejšnje zdravje. čutim se vsled tega dolžnega, da javno in povsod
to izjavim, ker sem res dobro potrosil svoj denar.
Piazza Anton, Trsl, Via Galvani 3.
V a ž n o! Vsled mnogili popraševanj naznanjamo, da bo dajal
ortopedik ZECCHI osebno vsa pojasnila
GORICA, sreda 18 in četrtek 19 jan. Hotel Jngelo d'oro"
Stran 4.
»GORIŠKA STRA2A«
Gospodarstvo.
Odgovor na vprašanja.
Mnogi me vprašujcjo, kako rabim
umetna tfnojila, krmim orehovc tro-
pine, kako čebelarim, itd. Skušam
vsem hkrati odßovoriti tu v naši
»Straži«.
Umetna gnojila rabim že skoro
30 let. Imam torej precej izkušnje.
Na travo potrosim aprila meseca na
vsakih 4000 irr po 300 k<^ superfos*
fata in 100 k# kalijevc soli. To učin?
kuje mnogo bolj kot pepel. Trava
postanc bolj s^osta in tudi detelje
je več. Računam, da se pridelek po?
troji ali pa vsaj podvoji. Dobra je
tudi Tomaževa žlindra, katere tro-
sim ravnotoliko kot superfosfata,
samo da moram žlindro raztrositi že
v začetku zime, magari na snei^, če
ga je malo. Tomaževa žlindra je
posebno dobra za močnc zemlje,
kjer se kmalu opazi velikanski uei*
nek. H koruzi stavim po letu'eilski
soliter. K vsaki tursici denem po
dve kavini žlici te soli in kdor vidi
tu ueinck, se mu morajo oči odpreti.
Tudi krompirju izdatno koristijo
umetna ^nojila. Pri nas je sedaj
vedno več železnih oral. One po
Adamovem sistemu se morajo ved?
no bolj umikati. Je pa tudi prava
i^jrača orati z oralom, ki jc celo iz
železa. Orehove tropine dajem tudi
že doltfo časa živini. Par pesti na
glavo jcdpvolj. Pozna pa se taköj
mleku. Žival jih uživa z največjo
slastjo, če ji primešam tropine med
osoljeno rezanico. Kdor krmi otro*
bi, nazaduje, ker prepriean sem, da
več zaleže 100 kg orehovih tropin
kot 200 ktf otrobi. Tudi čebelarenje
v modernih panjih na okvirje je ve?
likansko veselje. Nc morem jih do?
vo'lj priporočati. To sem hotel za*
enkrat povedati. Rad bi povedal več
in lep-še, pa je pero preokorno. Na
vsak naein pa moramo napredovati,
pa naj si bo pri obdelovanju po'lj,
pri gnojcnju, krmljenju živine, pri
cebelarstvu in povsod. Tudi v naših
mlekarnah. Naprcdek je v začetku
vcdno oviran, dokler vsi ne odprejo
oei. Mnogi so že spre^'ledali, a po?
trebno bi bilo, da bi vše bolj. — Ivan
Uršič, posestnik in eebelar na Ider?
skein.
Sežanski trg.
Na trgu v Sežani dne 12. t. m. je
bilo na prodaj 966 Ljlav živine, in
sicer: krav in volov 504, telet 115,
konj 142 in prašičkov 205. Gene na*
vadne, n. pr. goveja živina od 240—
280 lir stot, teleta po 450 L, konji
bolj.se pasme do 2(M)() lir ulava, pra*
šički 6-^8 tedenski od 100 do 150 lir.
Prihodnji tržni dan se bo vršil 23.
jan. — V letu 1927. je bilo na trgu
9607 krav in volov, 1644 telet, 3041
konj in 6474 prašičkov, skupaj 20766
glav. V letu 1926. je bilo na tr<*u
25.891 glav živine. Razliko 5125
glav manj pripeljane živine v letu
1927. je pripisati: padcu cen, su.ši in
obmejni carini, ki se je znatno zvi*
šala, zlasti pri konjih težke pasme.
Kupčija s prasieki je bila prav do*
bra, manje ona z govejo živino.
Veliko živine se je izvozilo v se*
verno in srednjo Italijo, celo v Si*
cilijo itd. V prvi polovici leta se je
držala kupčija precej dobro; tudi
cene so bile u^odne, a v driiL»i polo*
vici leta so padle cene od 420 na 300
do 250-- in celo na 200 lir pri Lfove*
dini, od 500 do 450 do 350 pri teletih
in od 4000 do 2000 pri konjih, do*
čim je kupčija pri 5—9 tednov sta*
rih prašičkih radi pomanjkanje po*
skočila od 80—150 — na 100—200
lir pri prašičku. Razun živine se pro*
daja v Sežani tudi manufaktura, zgo*
tovljene oblekc po jako u.uodnih ce*
nah, čevlji iz Mirna, železnina, le*
sena in steklena posoda, kmetijski
stroji, konj ska vpre.ua, usnje in sad*
no drcvje od 12. 2. do 3. 5. v letu.
Tržni dnevi (sejmi) so dne 12. in
22. vsake^a meseca ter 3. maja in
3. novembra v letu. Sežana ima že*
lezniške in avtomobilne zveze na
vsie strani, kar jc jako ugodno za
kupce in prodajalce. V slučaju sla*
bill vremen, je na razpolago nad 15
velikih konjskih hlevov. Po gostil*
nah se dobi izvrstna sveža hrana, se
toeijo prvovrstni pristni kraški te*
ran, bcla vipavska in istrska vina in
brie. Sejmi v Sežani so najveeji in
najbolj obiskani v celi Julijski Be* j
nečiji.
Valuta.
Dne 1(3. januarja si dobil:
za 100 franc, frankov 74 25 do 74.55 Lir
za 100 belg. frankov 262.— do 266.— „
za 100 švic. frankov 363.25 do 365.25 „
za 100 češ-slov kron 55.90 do 56.20 „
za 100 dinarjev 33.20 do 33 50 „
za 1 sterling 92 25 do 92.45 „
za 1 dolar 18.86 do 18.92 „
Novci po 20 frankov 72.— do 74.— „
za ICO avst. šilingov 264.— do 270'— „
Benecijske obveznice dne 16. ja*
nuarja 1928: 72.50.
Listnica Kmečkesdelavske zveze in
Političnega društva »Kdinosti« v
Gorici.
/. Budin /., Dornberg: Ob priliki zglasitc
se v tajništvu.
2. Hvala Franc, Trnovo št. 40: Vaša j
prošnja jc pri glavni pokojninski direkciji
v Rimu registrirana pod št. 1024=218. Glav*
na pokojninska komisija jc žc prcd meseci
/alitcvala od žujianstva, da pošljc doku*
mente, ki so našteti pod št. 8, 9 in 10 enot*
ncjja scznama vsch dokumentov, ki so po«
trebni za vsako pokojninsko prošnjo. Po«
drezajtc sami pri županstvu, da odpošljc
zahtcvanc dokumente.
3. Šuligoj I., Lokovec šf. 12S: Vam ni
mogoče pomajJati.
4. Rat A., Žaga št. 123: Vaš rekurz je re=
gistriran pri Corte dei Conti pod št. 34358.
Moratc pa zaprositi Cortc dei Conti, da
določi ra/pravo o Vašem rekurzu. Zaprosi*
te županstvo, da Vam napi.se tozadcvno
prošnjo.
5. S. F. p. F., Ukanje št. 199: Ob priliki
zglasite se v tajništvu!
6. Kaus Ivan p. /., Čezsoča št. 100: Vaša
prošnja jc registriraha pod št. 59872. Pros«
nja jc v pregledu. Pudrezali smo, da se eim
prej reši.
7. Faganel /., Šempas št. 136: St. prošnje
je 68740; drugaec isto kot za K. I. pod št. 6.
8. Kovačič A., Prem St. 37: Prošnja Vam
jc bila odbita z min. odlokom dne 20. 11.
1927. radi Vašega gospodarskega položaja.
Kt) dobite negativni odlok, zamorete tekom
90 dni rekurirati na Carte dei Conti.
9. Prinčič Mih. p. L., Gorica, Via Forna:
cfe M. 17: Zglasitc sc ob priliki v tajništvu!
10. Natlačen Lojza vd. Vrtovec Vincem
ca, Šturjc: Zglasite se ob priliki v tajništvu!
11. Mikuž Anton, Črni vrh št. 27: Sporo«
čite čim prej tajništvu naslednje: a) ali stc
vlo/ili proti negativnemu invalidnemu t)dlo;
ku rckurz? b) kdaj ste vlo/ili rekurz na
Corte dei Conti? Iz Vašega dopisa bi skle^
pali, da nistc vložili rckurza. Co niste vlo»
/ili rekur/a, ne moremo pomagati.
12. V. F. v K.: Ste podvr/cni davku. Med
invalidi drugc skupine so samo oni prosti,
ki imajo bole/.ni, katere so navodene pod
toeko 15. in 16. tabele A in v zakonu z dne
12. 7. 1923 št. 1491. To so samo invalidi, ki
so bolni na spolovilu. Če nimate drugih do=
hodkov ko samo pokojnino, potem Vi\m
mora davkarija predpisati samo davek (I.
35) brez vsake doklade. Cc Vam jc davka*
rija predpisala več davka, laliko rckuriratc,
drugaee ni treha.
TAJNISTVO.
Listnica uredništva.
A. R., Gor. Cerovo: O večerni
šoli smo priobeili v »Gor. Straži«
že oba glasova, zato menimo, da smo
tej zadevi posvetili žc dovolj pozor*
nosti in prostora. (*"e želite, pri*
občimo Vaše pojasnilo kot »Posla*
no«, seveda proti plaeilu.
C. Š., Stanjel: Saj imate prav, ven*
dar hoste razumeli, da ne moremo
priobčiti. Bog živi!
J. /., Kobjeglava: Smo že prej
priobeili dopis o istem predmetu.
Pozdravljeni!
Darovi.
Mcsto cvetja na grob dragega
brata g. Avgusta Gomiščeka, daru*
jejo bratje in sestre 150 lir za »Slo*
vensko sirotišče«.
Za »Slovensko sirotišče«: Cenj.
g. Terezija Pazzarello 52 L, volilo
gospe Helene Vidmar iz Rihcmber*
ga 200 L. Razprodaja razglednic
20 L. — Srena hvala in Bog obudi
mnogo dobrotnikov!
VABILO
k
OBČNEMU ZBORU
»Hranilnice in posojilnice v Rens
čah«,, ki se bo vršil v nedeljo dne
29. januarja t. 1. ob 3. uri popoldne
v dvorani g. Fr. Brumata v Renčah.
Dnevni red.
1. Poroeilo naeelstva.
2. Revizijsko poroeilo.
3. Odobrenie raeunskih zakljuekov
za leta 1913. do 1926.
4. Volitev novega naeelstva.
5. Volitev novega nadzorstva.
6. Slueajnosti.
Ako ob doloeeni uri ne bi bilo
navzoec zadostno število članov, se
bo vršil obeni zbor eno uro pozneje
ob vsaki vdeležbi. Odbor.
Radi družinskih razmer je na
prodaj malo posestvo v Kobaridu,
ki obstoji iz stanovanjske hiše št.
112. V hiši je kuhinja, klet, štiri so*
be ter hlev za živino, vse v dobrem
stanju. K hiši spada novo gospo*
darske poslopje primerno za kake*
ga obrtnika. Dalie 2 orala in 200 m2
njiv in travnika: vse na ravnem in
blizu trga ter 2 hektara 78 m2 goz*
da, ki je pa z malo izjemo les le za
kurjavo. Kdor bi želel kupiti, naj se
zglasi pri lastniku Francu Slunderju
istotam. Ako bi se poprej ne pro*
dalo se proda na prostovoljni draž*
bi dne 5. februarja 1928 ob 2. uri
popoldne, na lieu mesta.
Podpisano oskrbništvo ima na
razpolago vcdno sveža jajca od či*
ste krvne pasme »Livornese bian*
ca« po zmernih cenah.
Oskrbništvo barona Teuften*
bach, Vipolže v Brdih.
ZAHVALA.
Ob priliki nesrcčnc smrti nasega ncpo*
zabnega
Avgusta Gomiščeka,
železničarja,
smo prejeli toliko dokazov iskrenega so*
čutja, da nam je bila naša bol v resnici
olajšana. Zahvaljujcmo sc zato prisrčno
vscm stotinam, ki so sprcmljale pokojnika
na zadnji poti. Posebej še iskrena hvala č.
duhovščini, pevskemu zboru, darovalcem
vencev, g. postajcnačelniku Morini za gan*
ljivc bescde, zastopnikom žclezničarjev,
zlasti g. Milieu, želczničarju v Bussoleno,
ki ga je sprcmljal na žalostni poti v do^
mačo vas.
Solkan, 16. januarja 1927.
Žalujoča družina Gomišček.
FRIZER ZA DAME, striženje,
pranje glave, ondolaeije i. t. d. PrU
poroča se And. Rojic, Via Semina*
rio št. 2 Gorica.
PUUČNE BOLEZNI
Dott. Cerretti
Radiologični kabinet je odprt:
v Vidmu: Via del Sale 15 (vse dni)
v Gorici: Via Barzellini 3 (ob src>
dah in petkih ob pop. urah).
proti izpadanju las.
Vsebuje kinin in je vsled tega po»
sebno priporočljiva proti prehladu
in za ojačenje korenin. Steklenict
po 6 lir — se dobivsi v lekami C*»
stellanovich, lastnik F. Bollafio,
Trst, Via Giuliani 42. — V Gorici,
Via Carducci 9 pri Fiegel.
V Ravnah pri Cerknem je na pros
daj posestvo z zemliišeem, na kate*
rem se lahko redi 4 glave živine.
Gozd, travnik in njive so vse sku*
paj v enem kosa. Hiša je z opeko
krita. Cena po dogovoru. Naslov
pove uprava »Goriške Straže«.
V San Lorenzo di Mossa je na
prodai hiša z zemljisčem. Izvrstna
kupeija. Vee so iz.ve pri gosp. Re*
natu Happacherju, Via Contavalle
štev. 1.
Franc Prencis, izdelovatelj orgel
in harmonijev v Solkanu sc pripo*
roča preč. duhovnikom in drugim
za vsa v to stroko spadajoca dchi
in popravila. Pregledi brczplačno!
POZOR1I
Velika zaloga mrtvaških potreb*
sein 20% ceneje kot povsod dru*
god. J. Saksida, trgovec z mrtv.
predmeti. Dornberg št. 3.
Lokomobilo 21 HP 12 atm. po*
polnoma v dobrem stanju prodam
radi opustitve zage. Cena po dogo*
voru. Naslov pove uprava »Gori*
ške Straže«.
PRSNE BOLEZNI
(Zdravljenje prsne votline)
REVMATICNE BOLEZNI
Dott. A. Mazzocca
Cividale — Via Carlo Alberto 8
Kabinet za žarke X, diatermijo, za
zdravlicnje z ultravioletnimi žarki,
termolux in microscopia.
Sprejema vse dclavnike od 10—12.
Zavod Dr. BOKCINfl-FlNETTI
TRST, Via FabJü Filzi 23, V. n. Tel. 48-03
Zagotovljcno S-dnevno zdravljenje
„ŠIJATIKE"
(Trcranje v kolku)
Zdravljenje živčnega trganja v laktih in
V bokih. - Spn-jcin;: ud 10-12 in od 15-17.
Zdravnak
za zobe in usfa
Dr. LOJZ KRAIGHEB
sprejema
v GORICI
Piazza delJa Vittoria Štev. 20
CORSO VERDI 32 fhša Centr. Posoj.)
Vilihü zsIoqb Ceškpcfl plains iz zneni tovarns Hegenchcrt l Raymann, neko-
irstne blap ze poročsnce haher tüt!! vsüha izbiPR moSbUQB In žensbRga safcni.
Blago solidno! Cene aemern®!!