URN_NBN_SI_doc-SL64D887
be, bibliotekarka iz Pionirske knjižnice v Ljubljani, govorila o delu z otrokom od predšolskega obdobja do 10. leta starosti. Poudarila je, da sta knjižnična in knjižna vzgoja tisti, ki naj aktivirata m la dega bralca, da bo zavesten uporabnik knjižnice in vseh njenih po m agal te r kvalitetne leposlovne in poučne knjige. Govorila je tudi o oblikah dela z m ladim i bralci in o oblikah in sm otrih povezovanja knjižnice z raznim i vzgojnimi ustanovam i. Gornjo tem o je z referatom Sodelovanje pionirske javne knjižnice p ri realizaciji učnega program a dopolnila B erta Golob, vodja Pionirske knjižnice v K ranju, in v njem nakazala možne oblike povezovanja knjižnice in šole. O oblikah dela in načinu vključevanja doraščajoče m ladine v knjižnicah je govorila M artina Šircelj, ravnateljica Pionirske knjiž nice v Ljubljani, in s tem zaokrožila celotno področje, ki sta m u bila posvečena tudi prejšnja referata. Ugotovila je, da je delo z od raščajočo m ladino zelo zahtevno, pri čem er je treb a skrbeti tudi in predvsem za to, da bo m ladina sposobna vključevati knjigo v svoj učni ali delovni proces. N anizala je tudi vrsto lastnosti, ki jih m ora imeti, in nalog, ki jih ima knjižničar — svetovalec v m ladinski ali srednješolski knjižnici. Po odm oru se je razvila pisana razprava o vseh treh popoldan skih referatih. Pokazalo se je, da vlada na šolah še vedno veliko nerazum evanje za status knjižničarja, čeprav so tudi izjeme, ko pol no zaposleni knjižničarji uspešno razvijajo program Pionirske knjiž nice. R azprava je tudi opozorila na precej zanem arjeno področje dela z učenci v gospodarstvu in z m ladino, ki se zaposli takoj po končani osnovni šoli. D rugi dan posvetovanja je pričela M ara Š lajpah z referatom U vajanje študentov prvih letnikov univerze v uporabo knjižnice in prim arnih virov. O uvajanju študentov višjih letnikov in podiplom skih študentov v sekundarne in tercialne vire lite ratu re je govorila dipl. ing. Sonja Tovornikova, bibliotekarka CTK. R eferat M are Slajpahove je v razpravi dopolnila s krajšim prispevkom Zorka Leske, vodja referata za standarde p ri CTK; B runo H artm an, rav natelj Visokošolske in študijske knjižnice v M ariboru, pa je sezna nil navzoče z izkušnjam i, ki jih im a ta knjižnica pri u vajan ju štu dentov v knjižnico. Zaključni re fera t na zborovanju je im el Jaro Dolar, ravnatelj Narodne in univerzitetne knjižnice v L jubljani. Govoril je o So delovanju knjižničarja p ri raziskovalnem in znanstvenem delu. Re feratom je sledila živahna diskusija, v k ateri so se govorniki do taknili tudi računalništva in socioloških problem ov v zvezi z av tom atizacijo. 118 K njižnica 18(1974)1-2
RkJQdWJsaXNoZXIy