URN_NBN_SI_DOC-ZCNIYDXM
letu 1980: na ljubljanski univerzi so knjižnice kupile 35.578 enot (35.648 v letu 1979), na m ariborski univerzi pa 12.204 enot (13.800 v letu 1979). V letu 1980 znaša skupno število domačih in tujih časnikov in časopisov v knjižnicah ljubljanske univerze 17.463 naslovov, v knjižnicah m ariborske univerze pa im ajo 2679 naslovov časo pisov in revij. Obisk uporabnikov v knjižnicah Univerze v L jubljani se je v prim erjavi z lanskim letom nekoliko zm anjšal. V letu 1980 je bilo 468.225 obiskov, v letu 1979 pa 475.010. Ravno tako kaže šte vilo izposojenih enot na nazadovanje izposoje: v letu 1980 je bilo izposojenih 993.707 enot, v letu 1979 pa 997.969. Podatki za le tošnje leto nam kažejo, da obisk in izposoja v knjižnicah ljub ljanske univerze več ne naraščata. Šele naslednje leto bomo videli, ali je ta padec samo tren u ten ali pa se bo tendenca zm anjševanja nadaljevala. Za razliko od ljubljanske univerze se je obisk uporabnikov v knjižnicah na U niverzi v M ariboru v letu 1980 povečal in je znašal 177.398 enot (v letu 1979 pa 169.891). Število izposojenega gradiva se je povečalo od 235.718 enot v letu 1979 na 277.597 v letu 1980. Analiza podatkov o številu delavcev v knjižnicah obeh univerz kaže na m inim alno povečanje števila zaposlenih. Tako se je v knjižnicah ljubljanske univerze povečalo število delavcev za 6 stro kovnih in za 5 delno zaposlenih. V knjižnicah m ariborske univerze pa se je povečalo število upravnega in tehničnega osebja za 3 de lavce; število strokovnih delavcev je ostalo nesprem enjeno. V letu 1980 so knjižnice porabile precej večja finančna sred stva za nakup knjižničnega gradiva kot v lanskem letu. V letu 1980 so knjižnice ljubljanske univerze porabile 32,857.206 din (23.130.652 din v letu 1979) te r knjižnice m ariborske univerze 7.151.014 din (4,792.766 din v letu 1979). Znatno povišanje porab ljenih sredstev za nakup knjižničnega gradiva pa ne pomeni, da je bilo nabavljeno večje število enot. Celo nasprotno: nakup se je zm anjšal in gre torej povečanje sredstev za nakup pripisati pove čanju cen knjig, časnikov in časopisov. Navedeni podatki o delu knjižnic v letu 1980 nam prikazujejo le del dela knjižnic. M atična služba za sedaj ne zbira podatkov o delu knjižnic, ki je vsaj za univerzne knjižnice pomembno in za katerega knjižnice porabijo veliko časa (npr. posredovanje stro kovnih inform acij, m edbibliotečna izposoja itd.). V letošnjem letu tudi ne analiziram o podatkov o dokum en tacijskem gradivu, k er nam je le polovica knjižnic poslala podat ke o tej dejavnosti. Da bi v prihodje zajeli čimbolj kom pletne
RkJQdWJsaXNoZXIy