URN_NBN_SI_DOC-WDYOTZAG
listov, ki so se pojavili s prodorom tehnike v knjižnice. Primerno in nujno pa bi bilo, da začno vsaj naše večje knjižnice uvajati: fotografsko službo, foto-mikroreprodukcije in uporabo aparatov za branje, aparate za suho kopiranje, aparate za razmnoževanje listkov, uporabo luknjanih kartic in bibliobuse. To bi bili prvi koraki do mehani zacije v knjižnici. V rubriki Ocjene i prikazi sta za beleženi tudi dve slovenski bibliote karski deli. K. N. poroča o Abecednem imenskem katalogu Pavleta Kalana, Višnja Vukovič pa o Univerzalni deci malni klasifikaciji. Letnik XV/1969 z dvema dvojnima številkama (1/2, 3/4) je s svojimi teht nejšimi članki posvečen bolj drugim kulturnim problemom, zlasti literarno zgodovinskim, in ne toliko bibliotekar skim. Daljši knjižničarski članek je le prispevek Branke Furlan o šolar- skih knjižnicah na področju Hrvatske. Ker pa se pri nas pojavljajo verjetno isti problemi, bo zanimiv tudi za naše knjižničarje, ki se ukvarjajo s šolar- skimi knjižnicami. Avtorica predvsem toži o nestro kovni ureditvi teh knjižnic in o slabi nabavni politiki, ki je v glavnem od visna le od spretnosti akviziterjev. Tudi sistem oddelčnih knjižnic (vsak razred ima svojo drobno knjižnico) ni primeren, je pa zelo razširjen. Treba bo opraviti še mnogo dela, da bodo stvari prav stekle, predvsem pa bo treba tudi v šolarske knjižnice postaviti knjižničarje-strokovnjake. »Ocjene i prikazi« prinašajo po ročilo Branka Hanža o knjigi dr. Branka Berčiča Tiskarstvo na Sloven skem, ki jo označuje kot pomemben prispevek k slovenski kulturni zgodo vini. Branka Hergešič pa poroča o prispevku istega avtorja »Das slowe nische Wort in den Drucken des 16. Jahrhunderts« v delu »Abhandlungen über die Slowenische Reformation«. Berčičevemu delu priznava znanstve no metodo in vrednost in bo zlasti pomembno pri sestavljanju slovenske retrospektivne bibliografije. Boža Pleničar 178
RkJQdWJsaXNoZXIy