URN_NBN_SI_DOC-TUV8X38Z
Iti polno ugank kot Boris, Janoš, Tajnik, Urednik. D opisnik, Specta tor, G. L., Dr. 1. L., I. P., K. itd., itd -— Na strani 6? ne pom eni šifra Enko imena Kuhar Miško, am pak Sever Janko. — D ostikrat navaja avtorja colo takole: Zase deni prekm urski kraji. Poroča Ma tija Slavič. (Straža 3 I. 1919.) B ibliografija je tudi polna kraj šav talko v sam ih naslovih, čeprav so v časopisu besede izpisane, ka kor v bibliografskih pripom bah. To je neestetsko in zavira hitro in form acijo. Prikazan j e le del splošnih biblio grafskih prestopkov, a d ovolj jili je, da si ustvarim o živo podobo o kvaliteti avtorjevega izpisovanja in poda jun ja bibliografskih osnov. O glejm o si zdaj bibliografijo kot zgradbo. S voj načrt nam je avtor razložil v predgovoru. Ker je sila svojevrsten, ga moram navesti: »Da bi bili stik i bolj pregledni, nisem . . . gradiva . . . razdeljeval po vse bini ali po strokah, m arveč strnje nega po abecednem redu časnikov in časopisov, talko kakor so ga pri nesli iz dneva v dan.« G lavni del je torej razvrstil po abecedi časo pisja, da stoji na prvem mestu A kadem ski glas in na zadnjem Življenje in svet, a prispevki po sam ezne p ublikacije si slede kro nološko. — Mar so stiki, podani na tak način, res bolj pregledni? Kdo išče v bibliografiji take pregledno sti stikov? A vtorjeva form ulacija ni le nejasna, am pak dokazuje, da ni vedel, kaj hoče s svojo b ib lio grafijo. Takoj bom o videli, da si je izjavo naknadno in brezm iselno skonstruiral. O bnovim o potek avtorjevega de la in vse nam bo jausno. Vzel je pole pisarniškega papirja in ustrez ni časopis. Iz njega je izpisoval stran za stranjo, številko za števil ko, letnik za letnikom , dokler ni časopisa bibliografsko izčrpal. Sve ženj nahranili pol je označil z na slovom obdelanega časopisa in od ložil. Ko je tako ol»delal vso perio diko, je pole po časopisnih naslo vih alfabetiral in bibliografija je bila zgrajena. D rugega m u tudi ni kazalo, kajti pravkar ocenjene b i bliografske osnove so se pač u p i rale vsakem u sistem u. H očeš nočeš jih je m oral podati tako, kakor jih je nabral, t. j. m ehanično, brez- načrtno, nekritično in zaito neupo rabno. Zakaj se ni posvetoval pred zu- četkom nabiranja gradiva s katerim od bibliografskih strokovnjakov, da bi ga teoretično in praktično seznanil z bibliografsko problem a tiko? Spoznal bi bil osnovna biblio grafska pravila, kako in k a j naj iz pisu je ter kako naj iz nabranega gradiva zgradi bibliografijo. N je govi zapiski bi bili enotni in jasni in b i iga tak o rekoč sam i vodili v pravi sistem . A vtor je v predgovo ru sam izjavil, da obsega njegovo igradivo snov iz najrazličnejših strok. Zato, in ker je gradivo se stavljeno pretežno iz anonim nih na slovov, bi morala biti njegova b i bliografija- razvrščena po strokah. Le tako b i bila organska celota in pregledno delo. Avtorjev ogromni trud pri zbiranju gradiva b i bil kronan z uspehom iu dobili bi dra gocen in uporaben bibliografski pripom oček. Presodim o še osebno in stvarno kazalo. Če ustreza, je bibliografija kljub neštetim prekrškom vendarle uporabna. Im enska iu stvarna ge sla so razvrščena v en sam alfabet. Oprem ljena so s stranm i, na k a te rih so prispevki. Ker je glavni se znam tiskan v dveh stolpičih, je iskanje zam udno in največkrat moraš prebrati celo stran, da naj deš, kar iščeš. G lede na bogato snov v glavnem dolu se m i dozde va kabalo sum ljivo revno, saj obse ga bore enajst strani. Preverim o njegovo popolnost! V zem im o kar prvo stran glavnega dela, k i im a 52 prispevkov, čem ur bi ustrezulo 52 gesel. Izkaže se, da je v kazalo vnesenih sam o 32 gesel, a 20 jih manjka. Zaradi kontrole navajam 96
RkJQdWJsaXNoZXIy