URN_NBN_SI_DOC-SIXOXN8G
celoti uresničil svoje možnosti; raz prava pravzaprav ni bila razprava o zakonu, ampak razprava o knjiž ničarstvu; podobna vprašanja se stalno ponavljajo. O stanju javnih knjižnic v letu 1977 piše H. Kaminska. Ugotavlja, da se mreža javnih knjižnic raz vija in preoblikuje; organiziranih je bilo 68 novih, nadaljuje se zdru ževanje mestnih knjižnic z vaški mi, kar omogoča večjo strokovnost dela. Vaške knjižnice se spreminja jo v podružnice ali se prenašajo v večja, nastajajoča središča. Ven dar pa imajo knjižničarji na širje nje mreže bolj malo vpliva; odvis na je od razpoložljivih prostorov. Tako se dogaja, da so mnoge nove soseske docela brez knjižnic. Knjiž ni fondi so se v letu 1977 povečali za 5,778.000 zvezkov, vendar je prirast po posameznih predelih ze lo različen. Velike težave pri na bavljanju povzročajo tudi pre majhne naklade. Porast števila iz posojenih knjig je majhen in upada iz leta v leto. Vzrokov je več: po manjkanje novih in zanimivih knjig, slabi lokali vaških knjižnic, zmanjševanje števila vaških izpo- sojevališč. Pri kadrih je opaziti veliko fluktuacijo, dosti knjižnič- ničnih delavcev pa tudi študira ob delu (ponekod do 25®/u), kar je sicer razveseljivo, vendar pa tre nutno zmanjšuje učinkovitost nji hovega dela. Zaradi pomanjkanja prostora je v javnih knjižnicah zelo aktualno vprašanje selekcije knjižnih fon dov. L. Oplawska piše, da na učin kovitost knjižnic ne vpliva le na bavna politika, ampak tudi pravil na in sistematično izvajana selek cija. Zaradi vojnih izgub in skrbi za številčno rast temu vprašanju do sedaj niso posvečali dovolj po zornosti. Osnova za selekcijo so navodila ministrstva, vendar delo samo na osnovi navodil zahteva veliko znanja in odgovornosti. Laž je je delo s pomočjo seznamov, ki jih je začelo izdajati ministrstvo leta 1976 in jih je do sedaj izdalo dvanajst. Izločene knjige se deloma uničijo deloma odstopijo drugim knjižnicam ali prodajo. S poljskega področja so še član ki o petindvajsetih letih izrednega šolanja knjižničarjev na Poljskem (center za to šolanje v Warszawi je dobil medaljo komisije za ljudsko vzgojo), o vprašanju znanstvene informacije v pedagoških šolah, o bolnišničnih knjižnicah itd. Med prispevki s tujega področja so po sebno zanimivi prikazi danskega ljudskega knjižničarstva, Britanske knjižnice in knjižnice v centru Georgea Pompidouja v Parizu. Iz rubrike Kronika je omembe vredno dvoje: ob 32-letnici nastan ka ljudske Poljske je državni svet odlikoval Zvezo poljskih knjižni čarjev z viteškim križem reda pre roda Poljske; odlikovanj so bili deležni tudi posamezni delavci v društvu. Leta 1978 je bil imenovan častni odbor za gradnjo novega po slopja Narodne knjižnice; predse duje mu starosta poljskih književ nikov Jaroslaw Iwaszkiewicz, čla ni so ugledne osebnosti s področja politike, gospodarstva in kulture. Gradnja tega prepotrebnega po slopja — Narodna knjižnica gostuje sedaj v treh ločenih poslopjih — je načrtovana že kakih deset let, pri čela se je lani, a se nikakor ne mo re prav razmahniti; častni odbor naj bi očitno pripomogel k hitrejši zidavi. Marko Kranjec Knjižnica 23(1979)1-4 171
RkJQdWJsaXNoZXIy