URN_NBN_SI_DOC-LJAGQ0XD
stroko njihove dejavnosti. D okaj velik je tudi odstotek kn jig iz d ru ž bene stvarnosti. Številčno Ra je težko zajeti, k er so tudi tu k rite riji silno raznoliki. K jer je ta od stotek posebno visok, pa gre le rediko' za sm otrne nabave, ki bi upoštevale potrebe po družbeni in politični razgledanosti svojih ka drov. am pak gre cesto za dokaj m rtev star fond, ki se je prelil v strokovne knjižnice iz sta rih sindi kalnih knjižnic. T u bi bil posebno Mutreben p.ravi izbor, ki bi prem iš- jeno nabavljal stan d ard n a dela iz tega področja in predvsem učbeni ke za strokovne izpite. P rav ta družbenopolitični fond ne bi smel biti rezultat kakih slučajnih nabav, ko se na prim er direktor ni znal otresti agenta. Povsod, k je r odloča o nabavah strokovni kolegij, knjiž nice naglo napredujejo. V m arsi katerem prim eru bo tak strokovni kolegij lahko služil k a r kot kn již nični odbor, kakršnega priporoča zakon o knjižnicah. Pri tem bi rad poudaril, da pri registraciji, kaikor jo zahteva za kon, ne bom o smeli biti preozki. Saj je m erilo 500 knjig, ki se p red videva za ljudske knjižnice, za strokovne knjižnice prav gotovo preširoko. Strokovna knjižnica, ki { 'e dobro urejena in ki ima izvež- ian kader, p rav gotovo zasluži vse ugodnosti, ki jih ji nudi zakon, predvsem m edknjižnično izposojo, tudi če ima mnogo m anj knjig. Prav za konec sem si prihrani! še eno točko iz naše ankete: V pra šanje se glasi: Aili nam erava pod jetje dosledno urediti knjižnico? Na to vprašanje je 58 podjetij (88 odstotkov) odgovorilo z »da«! Mi slim, da je ta odgovor lahlko osno va za nadaljnje sm otrno delo na področju strokovnega k njižničar stva v M ariboru in v njegovem širšem zaledju. j a r o D 0 ia r
RkJQdWJsaXNoZXIy