URN_NBN_SI_DOC-INHVPUHG
Delež nakupa v celotni nabavi kaže v glavnem podobne odstot ke kot v letu 1978. Na ljubljanski univerzi nakupujejo knjižnice 44*/o od vsega nabavljenega gradiva, knjižnice brez NUK, ki dobiva obvezne izvode, pa 69,8 % od vsega nabavljenega gradiva. Na m a riborski univerzi so knjižnice kupile 36,2% od vsega nabavljenega gradiva, knjižnice brez UKM, ki tudi dobiva obvezne prim erke, pa 73,9 °/o od vsega nabavljenega gradiva. V tem pregledu nismo an a lizirali, koliko gradiva dobe knjižnice z zamenjavo in kakšen je delež tako im enovanih »darov«. M orda bi kazalo v prihodnje to vprašanje raziskati. Število tekočih periodičnih publikacij, ki jih knjižnice preje majo v obravnavanem letu, je podatek, ki nas vsako leto preseneča. Če vemo, kakšnega pom ena so periodične publikacije zlasti za raz iskovalno delo, in če upoštevamo, da si vsaka knjižnica prizadeva, da bi pri posameznih naslovih obdržala kontinuiteto, je prav pre senetljivo, kako število tekočih publikacij pri nekaterih knjižnicah niha. Ali gre tu za finančne težave, za ne dovolj prem išljeno na bavno politiko, ali pa preprosto za m alom arno izpolnjevanje statistič nih vprašalnikov? Ta trenutek imamo vse prem alo podatkov, da bi lahko odgovorili na to vprašanje. Za ilustracijo objavljam o obe p ri m erjavi 1977—1978 in 1978—1979: T ekoče periodične p ub likacije 1977 1978 razlika v •/» U niverza v L jubljani 16.262 17.398 + 1.136 + 6,9 U niverza v M ariboru 3.312 2.263 -1 .0 4 9 -3 1 ,6 Skupaj 19.574 19.661 + 87 -0 ,4 T ekoče periodične p u blik acije 1978 1979 razlika v •/• U niverza v L jubljani 17.398 16.842 -5 5 6 -3 ,1 U niverza v M ariboru 2.263 2.528 + 265 + 11,7 Skupaj 19.661 19.370 -2 9 1 -1 ,4 S redstva za nakup knjižničnega gradiva so se, kot vsa prejšnja leta, tudi v letu 1979 povečala na obeh univerzah, vendar gre žal večji del tega povečanja na račun višjih cen gradiva.
RkJQdWJsaXNoZXIy