URN_NBN_SI_DOC-FAKQVE9T
dejav nost in sodelovanje knjižnic, predvsem m edbibliotečno izposojo, specializacijo knjižnic in ohranitev knjižnih fondov. Posebej obravnava znanstvene, strokovne, Šolske in p e dagoške te r javne knjižnice. V praša nja knjižnic p o d re ja m in istrstv u za k u ltu ro in u m etnost, u stan av lja po svetovalni organ, državni knjižnični svet. Ob novem zakonu poroča T. Z arzebski o javnih splošnih knjižni cah v razd obju od dek reta 1946 do zakona 1968. U spehi so veliki: v 22 letih se je število knjižnic povečalo od 426 na 8343, izposojenih je bilo nad 1 m ilijardo 225 m ilijonov knjig, čitalnice je obiskalo okrog 100 m ili jonov ljudi, p o ra stla je izposoja ne- beletrističn ih knjig in znatno je z ra sel obisk v čitalnicah. Naloge d ek reta so tako izpolnjene in poljsko knjiž ničarstvo p re h aja v novo obdobje. Šesti kongres Z druženja poljskih knjižničarjev je bil v dneh 12.—14. fe b ru a rja 1968 v W arszaw i. M ed ob javljenim i re fe ra ti je najzanim ivejši re fe ra t J. B au m garta o vlogi Z druže n ja v razvoju poljskega k n jižn ičar stva. Z druženje im a 50-letno trad ici jo, ustanovljeno je bilo 21. ok to b ra 1917 v W arszaw i. D anes im a več kot 10 000 članov, je stro k o v n a in znan stvena organizacija. V dosedanjem de lovanju je kljub raznim organizacij skim sp rem em bam ogrom no sto rilo za razvoj poljskega knjižničarstva, bibliografije, sodelovanje m ed knjiž nicam i itd.; leta 1928 je pristo p ilo k M ednarodni zvezi kn jižn ičarskih zd ru ženj (IFLA ) in sodelovalo p ri n je nem delu; bilo je n pr. pobudnik za ustanovitev kom isije za knjižnične zgradbe. Več člankov je ob 25-letnici p o lj ske arm ade posvečenih vojaškem u knjižničarstvu, ki je leta 1967 p razn o valo 200-letnico. N jegova trad icija izhaja od knjižnice V iteške šole v ar šavskega kadetskega korp usa. P oljska arm ad a im a danes v vseh garnizijah in e n o tah do pod ro b n o sti izdelano knjižnično m režo s poklicnim i knjiž ničarji; knjižnice d ajejo vojakom m ed služenjem kadrovskega ro k a k a r n a j bolje organizirano m ožnost za dopol nitev splošne, pa tudi vojaške iz obrazbe. Posebno zanim ivi in številni so tudi v tem letniku članki o tu jih knjižnicah: m ed prispevki n pr. o orga nizaciji univerzitetnih knjižnic v r’re- toriji, o nacionalni izposojevalni knjižnici za p riro d n e vede in tehn o logijo v B oston Spa p ri Leedsu v Angliji, k je r je pol m ilijona knjig brez kataloga postavljenih k a r po abecedi, o holan dsk ih in francoskih lju dsk ih knjižnicah, je tudi članek M. Koci^cke o knjižnicah in k n jižničar stvu v Jugoslaviji. A vtorica je obiska la Jugoslavijo in si ogledala knjižnice v B eogradu, Zagrebu, L jubljani in S arajevu. Izčrpno poroča o našem delu, o knjižn ičarskem šolanju, o organizaciji bibliografskega dela in delu Zveze b iblio tek arsk ih društev. P o u d arja razliko m ed našim in p o lj skim sistem om , d ecentralizacijo, sa m o u p rav ljan je in delitev po delu, ki zelo prip o m o re k učinkovitosti dela jugoslovanskih knjižničarjev. V seka ko r pa je p re tira n a trd itev avtorice, da je v SFR J m ed 20 m ilijoni p reb i valcev k a r 5 m ilijonov nepism enih. M a r k o K r a nj e c 137
RkJQdWJsaXNoZXIy