URN_NBN_SI_DOC-ECOV9FU5
blioteki s 24 članki, zgodovina knjižnic s 7 prispevki, m odem a knjižnična praksa s 26 članki, zgo dovina knjige s 14 članki, zadnji oddelek (»ostali prispevki«) prina ša 14 prispevkov z različnih podro čij kulturne zgodovine. Nemogoče je navesti naslove vseh člankov, ki jih je z uvodnimi vred 98. Avtorji so poleg avstrij skih bibliotekarjev tudi najvidnej ši bibliotekarji iz skoraj vseh evropskih držav, od Španije in Vel. B ritanije do Švedske in Sovjetske zveze, od izvenevropskih držav pa bibliotekarji iz Združenih držav Amerike, Sirije in Japonske, tako da je sir Frank Francis (bivši rav natelj knjižnice B ritanskega muze ja in nekdanji predsednik IFLA- FIAB) zapisal, da vsebuje ta zbor nik »čudovito zbirko velikih imen v sodobnem bibliotekarstvu in se stavlja pom em ben Who's Who ka kor tudi daje pregled m odernega bibliotekarskega m išljenja«. Izmed člankov naj opozorim sa mo na tiste, ki nas lahko posebej zanim ajo. Oddelek o avstrijski Na cionalni biblioteki je dober priroč nik za vsakogar, ki ga zanim ajo fondi in razne zbirke te knjižnice in k ar tudi za nas glede na nekda njo pripadnost k avstro-ogrski m o narhiji ni brez pomena. V tem od delku je tudi članek univ. prof. dr. Stanislava H afnerja iz G radca o južnoslovanskih redkih tiskih in unikatih v dunajski Nacionalni bi blioteki. V oddelku zgodovina knjižnic sta prispevka dveh za grebških kolegov (ki zastopata v zborniku jugoslovansko biblitekar- stvo): ravnatelj M atko Rojnič piše o reform i zagrebške Univerzitetne knjižnice okrog 1876, Eva Verona pa o odpravi hrvatskih sam ostan skih knjižnic pod Jožefom II. (zad nji članek je ocenila dr. M elitta Pi- vec-Stele v Knjižnici XV (1971, str. 176—178). V zadnjem oddelku pi še upokojeni ravnatelj Študijske knjižnice iz Salzburga dr. F. K. We ber o nem ških izposojenkah v sr bohrvaščini. Zbornik je doživel v bibliotekar skem svetu velik odmev. Delo ta kega obsega in pom ena v bibliote karski stroki ni izšlo v Avstriji niti po zadnji vojni niti pred njo. Slavljenec je v zahvali (v drugo- navedenem delu) izrekel, da pripi suje to bolj ugledu avstrijske Nacionalne biblioteke (nekdanje c. kr. dvom e biblioteke) kot svo jim zaslugam. Druge ocene ozna čujejo zbornik kot m anifestacijo avstrijskih knjižnic, kot delo, ki časti nekdanjega generalnega di rek to rja avstrijske nacionalke in ves bibliotekarski stan, kot de lo, ki si ga je slavljenec s svo jim delovanjem po svetu zaslužil (dr. H orst Kunze, generalni direk to r vzhodnonemške Državne bi blioteke v B erlinu), kot velikansko m onum entalno delo, ki ustreza po obsegu in znanstvenem pom enu velikim zaslugam slavljenca za celotno bibliotekarstvo (dr. Pierre Bourgeois, nekdanji direktor švi carske nacionalke v B ernu in bivši predsednik IFLA-FIAB), kot »mo- num entum aere perennius« za slavljenca, za dunajsko nacionalko in vse avstrijsko bibliotekarstvo (dr. Gustav Hofm ann, upokojeni generalni direktor bavarske Držav ne biblioteke in nekdanji predsed nik IFLA-FIAB). Slovaki so svoji oceni tega zbornika dali značilen naslov: Poznate Stummvolla? Zbornik je bil s svojim izidom v triletni zamudi; nam esto 1967 je izšel šele 1970; eden izmed vzrokov za zamudo je bil tudi ta, da si je m orala tiskarna Jasper na Dunaju šele oskrbeti potrebne znake za slovanske in orientalske besede. Leta 1972 je slavljenec dočakal 70-letnico. Ob tej priložnosti je iz šlo drugo navedeno delo. V tem delu je najprej nadaljevanje slav ljenčeve bibliografije od enot 512 do 764; od tega so njegova dela in dela v njegovem uredništvu do št. 672, od 673 so 764 pa bibliograf ske notice o dr. Stummvollu. Da lje vsebuje delo tudi ocene prvo- Knjižnica 17/1973 175
RkJQdWJsaXNoZXIy