URN_NBN_SI_DOC-BWVOBZW3
posredno vpliva na hitrejši družbeni razvoj in tudi na razvoj gospo darstva. Taka dozorela misel bo dobila vedno bolj jasno in otipljivo podobo. Za zaključek bi rad nekatere stvari še posebej poudaril: nujno je, da se naše društvo in podružnice lotevajo problemov v zvezi s planiranjem. Planirane spremembe še niso dokončne. Nobena stvar ni tako zakovana, da je ne bi mogli premakniti. Zelo je važno drobno vsakoletno planiranje v okviru širšega plana. Društvo in po družnice naj bi se neprestano vračale k tem problemom; Društvo bibliotekarjev Slovenije in matična služba naj bi pripravila konkretne predloge v zvezi z izpolnjevanjem plana. Tu je zelo važna organizacija šol, tečajev in strokovnih služb, ki naj zagotovijo strokov no plat predvidenega razvoja. Del teh problemov bi bilo potrebno ob ravnavati že na letošnjem jesenskem posvetovanju; zelo važen je razvoj republiške matične knjižnice in vseh tistih knjižnic z republiškim pomenom, ki bodo morale skupaj s centralno matično knjižnico urejati celo vrsto specifičnih problemov in povezo vati sorodne knjižnice v določen sistem; povezati se moramo z najrazličnejšimi knjižnicami, zlasti s tistimi, ki jih doslej še ne poznamo. Poskušati moramo koordinirati njihovo delo in dodatno usm eriti njihove potrebe in zahteve. Npr. bibliotekarji se zavedamo važnosti knjižnic v šolah, vendar te knjižnice trenutno ne zavzemajo v sistemu svojega pravega mesta in šole ne poznajo perspek tivnega razvoja svojih knjižnic; na določenem zaključenem področju, kot je mesto ali pokrajina, moramo širše postaviti perspektiven razvoj knjižnic brez ozira na trenutno planirane postavke v sedemletnem planu. Tak perspektivni načrt za razvoj m ora biti izdelan za daljše obdobje, morda za 20 ali 25 let; v zadnjih letih smo si pri preurejanju knjižnic vsi skupaj pridobili že toliko izkušenj, da ni potrebno ponavljati napak pri projektiranju in opremi knjižnic; mnogo bolj kot doslej naj bi prišla do izraza iniciativa samih za vodov v idejni pripravi predlogov, v iskanju čim boljših in cenejših rešitev. Ne prepuščajmo iniciative drugim organom. Organi samouprav ljanja naj bodo tisti, ki bodo sprožili in vodili izpolnjevanje planiranih postavk; izvajanje plana je odvisno od neprestanega družbenega in strokov nega prizadevanja vseh činiteljev. Z izvajanjem predvidenih sprememb je potrebno začeti takoj in ne čakati na zadnje obdobje sedmih let; večina občinskih in drugih planov je še v izdelavi, še vedno je dovolj časa, da vplivamo na nekatere odločitve.
RkJQdWJsaXNoZXIy