URN_NBN_SI_DOC-8NM8TZWS
To je bilo dolga leta povezano z delan prof. Minke Skaberne, zlasti med obema vojnama, po osvoboditvi pa je naša družba po stavila slepe in slabovidne ljudi tudi v vzgojnem procesu kot enakovredne in enakopravne ljudi. Prof. Minka Skaberne (1882 do 1965), profesorica na učiteljišču v Ljubljani, je celih 47 let, vse od 1918. leta do svoje smrti, neumorno skrbela za prepisovanje knjig v brajico. S krogom slo venskih žena, prepisovalk, je ustvarila najprej knjižnico za potrebe slovenskih oslepelih vojakov v prvi svetovni vojni. Po enem letu dela so prepisale 60 del slovenskih pisateljev v 150 zvezkih (po 130 strani). Prepisana so bila dela J. Trdine, J. Jurčiča, I. Cankarja (pismo I. Cankarja M. Skaberne, soglasje za prepis njegovih del v brajico), J. Kersnika, F.S. Finžgarja, I. Tavčarja in drugih manj pomembnih avtorjev, za okus preprostih kmečkih fantov in mož, ki so oslepeli v prvi svetovni vojni. Z delcm so neumorno nadaljevale. Leta 1925, ob 100-letnici Bra illovega izuma pisave za slepe, je Skabemetova pripravila drugi tečaj za prepisovanje. Dal je 100 zvezkov predvsem beletristike. Vse te knjige so prišle najprej v last Zavoda za slepe v Lju bljani, ki so ga 1922. leta preselili v Kočevje, in ta knjižnica je postala prvo vzgojnoizobraževalno središče za slepe v Slove niji. Iz delavnice Skabemetove in kroga njenih prepisovalk - prosto voljk je imela v brajici knjižnica v Zavodu za slepo mladino leta 1965 (ob njeni smrti) skoraj 600 zvezkov del nad 100 dana- čih in tujih avtorjev. Med danačirai deli so slovenski klasiki, anenjeni že zgoraj, in dela iz NOB; dela B. Čopiča, spomini na partizanska leta itd. Izmed tujih avtorjev pa Andersenove pra vljice, Collodi, Gogolj, Hugo, Hemer, Kipling, Krilov, Mukerždi, Ostrovski, Puškin, Sienkievd.cz, Stevenson, Twain in zlasti ob širna dela Julesa Verna in drugi. In edini učbenik: Slovenska jezikovna vadnica od 1. do 4. razreda. Zabeležiti moram imena požrtvovalnih prepisovalk in način pisan ja. Pisale so na Braillovo tablico v negativu , od desne proti levi piko za piko. V letih po 2. svetovni vojni pa že na priro čni stroj za brajico v pozitivu. Na najstarejših knjigah, ki jih še uporabljamo, to so dela Jurčiča, Finžgarja, Trdine, Kersnika iz let 1918, 1919, 1920 in 1921 so zapisana imena prepisovalk: Evice Rupnik, Adele Planinec, Vladimire Perhavc, Tonice Pavlino ve, Franca šosterja, Franje Lundrove, Marije Jeglič, Albine Suščerjeve, Zofije Peterlin, Slave Milavec, France Suherjeve,
RkJQdWJsaXNoZXIy